Näytä edellinen aihe :: Näytä seuraava aihe |
Kirjoittaja |
Viesti |
admin Site Admin
Liittynyt: 04 Maa 2004 Viestejä: 1373
|
Lähetetty: 30.09.2009 19:26 Viestin aihe: PTK ja markkinaoikeuden ratkaisu, osa 1 |
|
|
MAO:440/09
Dnro 291/08/JH
Antopäivä 18.9.2009
Poliisin tekniikkakeskus - ballistiset suojalasit
- epäselvä tarjouspyyntö
- tarjousten vertailu
- vertailuperusteiden ilmoittaminen
- asiakirjojen julkisuus
Dnro 291/08/JH
Antopäivä 18.9.2009
TARJOUSPYYNTÖ JA HANKINTAPÄÄTÖS
Poliisin tekniikkakeskus on pyytänyt 15.1.2008 päivätyllä tarjouspyynnöllä (PTK-51/15/08/Hca) tarjouksia ballistisista suojalaseista, jotka hankitaan ajalla 2008–2010. Tarjouspyynnössä on varattu mahdollisuus lisähankinnan tekemiseen vuoden 2011 loppuun saakka. Hankinnasta on julkaistu avointa menettelyä koskeva kansallinen hankintailmoitus. Hankintayksikkö on saanut neljä tarjousta.
Poliisin tekniikkakeskus on päätöksellään 7.5.2008 (diaarinumero PTK-51/15/08/Hca) valinnut ballististen suojalasien toimittajaksi Finnrappel Oy:n.
Hankintapäätöksen mukaan hankinnan arvo on ollut 10.000–14.000 euroa.
Hankintasopimus on allekirjoitettu 11.7.2008.
HAKEMUS
Finnprotec Oy on vaatinut ensisijaisesti, että markkinaoikeus kumoaa Poliisin tekniikkakeskuksen päätöksen 7.5.2008 diaarinumero PTK-51/15/08/Hca ja velvoittaa hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä valitsemalla hakijan ballististen suojalasien toimittajaksi. Hakija on vaatinut toissijaisesti, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön maksamaan hakijalle hyvitysmaksuna 5.000 euroa korkoineen. Hakija on lisäksi vaatinut, että markkinaoikeus antaa sille tiedon hankintayksikön 3.7.2008 vastineen liitteenä toimittamista voittaneen tarjoajan tarjouksen liitteistä C4–C6. Lisäksi hakija on vaatinut arvonlisäverollisten oikeudenkäyntikulujensa korvaamista 4.096,15 eurolla korkoineen.
Tarjousten vertailu on tehty virheellisesti. Hakija on jättänyt tarjouspyyntöä vastaavan tarjouksen kirkkailla linsseillä varustetuista laseista ja hakija on myös toimittanut tarjoamistaan laseista näytekappaleet hankintayksikölle. Tarjousten vertailusta on kuitenkin jätetty pois muun muassa hakijan edellä tarkoittama malli ESS ICE-CL, joka on ollut hinnaltaan halvin. Mikäli malli olisi ollut mukana tarjousten vertailussa, hakijan tarjous olisi ollut halvin ja myös kokonaistaloudellisesti edullisin.
VASTINE JA SEN TÄYDENNYS
Poliisin tekniikkakeskus on vastineessaan ja sen täydennyksessä vaatinut, että markkinaoikeus ensisijaisesti jättää hakemuksen tutkimatta tai toissijaisesti hylkää hakemuksen. Poliisin tekniikkakeskus on vielä vaatinut hakijan velvoittamista korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 1.960 eurolla korkoineen.
Poliisin tekniikkakeskus on perustellut vaatimuksiaan muun ohella seuraavasti.
Hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton arvo on ollut 10.000–14.000 euroa. Ballistisia laseja hankitaan sopimuskaudella 600–800 kappaletta. Voittaneen tarjoajan tarjouksen hinnan mukaan laskettuna myös hankinnan toteutunut arvo jää alle 15.000 euron kynnysarvon.
Hakija on tarjonnut kolmea eri lasimallia eri kauppanimillä. Hakija ei ole toimittanut tarjouspyynnössä edellytettyjä näytekappaleita malleista ESS ICE-2F ja ESS ICE-CL. Kysymyksessä olevia laseja ei ole voitu toimittaa testiryhmille arvioitaviksi eikä siten ottaa huomioon tarjousten vertailussa. Hakijan tarjous ei ole näiden lasimallien osalta vastannut tarjouspyynnössä edellytettyä. Lisäksi mallissa ESS ICE-2F ei ole ollut tarjouspyynnössä edellytettyä mainintaa UVA/UVB-suojasta.
Hakijan tarjouksen mukana on ollut kuusi tuotepakkausta, joissa on ollut merkintä ”ESS ICE 3 International”. Pakkausten sisältö on vastannut tarjouksessa kauppanimellä ESS ICE 3 tarjottua tuotetta ja sen lisävarusteita. Tarjouksen mukana ei ole ollut tarjouksessa kauppanimillä ESS ICE-2F ja ESS ICE-CL kuvattua kokonaisuutta vastaavia tuotenäytteitä eikä tarjouksen tuotekuvauksessa kokonaisuuteen ESS ICE-CL kuuluvaksi ilmoitettua mikrokuituista suojapussia, jolla voidaan myös puhdistaa linssit.
Hakijan tarjouksesta ei ole voinut saada käsitystä siitä, että tarjouksen kohteena on ollut yksi tuote ja sen erihintaiset lisävarusteet. Tarjouksessa on esitetty eri kauppanimillä myytävien tuotteiden eroavan toisistaan useilta osin. Tarjouksen sanamuodoista, asettelusta ja tuotekuvausten eroavaisuuksista johtuen tarjous ei ole ollut tulkittavissa siten, että kysymyksessä olisi saman tuotteen kolme erilaista kuvausta.
Hakijan tarjous on sisältänyt tarjottavien tuotteiden ja toimitettujen näytekappaleiden osalta niin merkittäviä puutteita ja epäselvyyksiä, että kaikkien lasimallien osalta täysimittaista arviointia on ollut mahdoton toteuttaa. Tarjouksesta ei ole ilmennyt hakijan tulkinta siitä, että kyseessä olisi yhtä ainoaa lasimallia erilaisilla lisävarustekokonaisuuksilla koskeva tarjous.
Käyttötestaus on suoritettu kauppanimellä ESS ICE 3 toimitettujen tuotenäytteiden avulla. Hakijan kauppanimillä ESS ICE-CL ja ESS ICE -2F tarjoamia tuotteita ei edellä mainituista syistä ole arvioitu. Siten testiryhmällä ei ollut mahdollisuutta arvioida esimerkiksi kauppanimen ESS ICE-CL -kokonaisuuteen kuuluvaa mikrokuitista suojapussia. ESS ICE 3 -tuotteeseen kuuluu laukkumallisen suojakotelon lisäksi runsaasti varusteita, joita ei ole saatavilla ESS ICE-CL -malliin edes lisävarusteina. Tehtyä pisteytystä ei voida siten soveltaa suoraan hakijan ESS ICE-CL -malliin. Arvioitavaksi ei ole lisäksi toimitettu ESS ICE-CL -malliin kuuluvaa mikrokuituista suojapussia.
LAUSUNTO
Finnrappel Oy ei ole käyttänyt sille varattua tilaisuutta lausunnon antamiseen.
VASTASELITYS
Finnprotec Oy on lausunut antamassaan vastaselityksessä muun ohella seuraavaa.
Hankinnan ennakoitua arvoa laskettaessa on otettava huomioon myös hankintasopimukseen sisältyvät optioehdot. Tarjouspyynnössä varattu optiovuosi huomioon ottaen hankintalain soveltamiseksi asetettu kynnysarvo ylittyy ja hakemus tulee tutkia.
Hakija on toimittanut hankintayksikölle vain yhden tarjousasiakirjan ESS ICE -laseista sekä kuusi kappaletta kysymyksessä olevia laseja vaihtoehtoisilla varusteilla ja kauppanimillä. Kaikki versiot ovat täyttäneet hankinnan kohteelta edellytetyt vaatimukset. Poistamalla lisävarusteita ESS ICE 3 -versioista on saatu vaihtoehto ESS ICE–CL ja hankintayksikön on tullut tämä ymmärtää. Vaihtoehtoiset tarjoukset ovat olleet hankintailmoituksen mukaan sallittuja.
Kirkkailla linsseillä toimitetuissa laseissa on ollut merkintä ICE ilman lisämääreitä. Lisävarusteina pyydetyt eriväriset vaihtolinssit ovat olleet myös mukana. Lasit ovat täyttäneet UVA/UVB-suojaominaisuudet, jonka standardin täyttymisestä on ilmoitettu tarjouksessa ja pakkauksen ohjeessa. ESS ICE 3 on ollut varustellumpi malli, jossa on ollut kuitenkin kaikki ESS ICE-CL -kokonaisuuteen kuuluvat tarvikkeet. Hankintayksikön olisi tullut pyytää hakijalta selvitystä tarjoukseen, jos jokin seikka on ollut epäselvä.
Hankinta-asiakirjoista ei ilmene, miten laseja on verrattu toisiinsa ja miten käyttötarkoitus on selvitetty testaajille. Ero ESS ICE 3 -lasien ja ESS ICE-CL -lasien välillä ei ole poliisin käytössä merkittävä.
Tiedon antaminen asiakirjasta
Laadunvarmistusta ja testitietoja koskevat vastineen liitteenä toimitetut liitteet C4–C6 on annettava hakijalle tiedoksi, jotta valintaperusteen noudattamisesta voidaan varmistua.
LISÄVASTINE
Poliisin tekniikkakeskus on lausunut antamassaan lisävastineessa muun ohella seuraavaa.
Tarjouspyynnössä on ilmoitettu hankinnan kohteeksi 600–800 kappaletta suojalaseja. Arvioitu määrä perustuu laskelmaan 200 suojalasin keskimääräisestä hankinnasta vuodessa. Kolmen vuoden sopimuskaudella hankitaan 600 suojalasia sekä mahdollinen optiovuosi mukaan lukien 800 suojalasia. Hankinnan ennakoitua arvoa koskeva laskelma on siten tehty suurimman mahdollisen hankintamäärän perusteella, jonka yhteisarvo ei ylitä kynnysarvoa. Hankinnan arvo ei myöskään toteutuneiden hintojen mukaan laskettuna ylitä kynnysarvoa.
Vastuu tarjouksesta ja sen ymmärrettävyydestä on tarjoajalla. ESS ICE 3 -kokonaisuudesta ei ole ollut mahdollista muodostaa lisävarusteita poistamalla ESS ICE CL -kokonaisuutta, koska ESS ICE 3 ei sisällä mikrokuituista suojapussia. Mikrokuituliina ei vastaa käyttötarkoitukseltaan suojapussia. Hankintayksiköllä ei ole ollut oikeutta tai velvollisuutta ryhtyä selvittämään, voidaanko tarjotuista tuotteista rakentaa toisilla kauppanimillä myytäviä tuotekokonaisuuksia, kun tarjouksessa ei ole viitattu tällaiseen mahdollisuuteen. Käsillä olevassa tilanteessa ESS ICE CL -kokonaisuuden muodostaminen on ollut lisäksi mahdotonta puuttuvan suojapussin vuoksi. Useissa kauppanimissä esiintyvä merkintä ei oikeuta hankintayksikköä tekemään johtopäätöksiä siitä, onko kysymyksessä erilainen vai sama tuote. Vain yksiselitteisesti esitetyt tiedot voidaan ottaa huomioon.
ESS ICE-3 -kokonaisuuksien pakkauksiin sisältyvien ohjeiden avulla ei ole voinut tehdä johtopäätelmiä muiden tarjousten ominaisuuksista. UVA/UVB-ominaisuudet eivät ole käyneet tarjouksesta ilmi selkeästi.
Tiedon antaminen asiakirjasta
Voittanut tarjoaja on ilmoittanut, että hakijan pyytämät asiakirjat sisältävät liikesalaisuuden piiriin kuuluvia ja siten salassa pidettäviä tietoja.
LISÄVASTASELITYS
Finnprotec Oy on antanut lisävastaselityksen.
MARKKINAOIKEUDEN RATKAISUN PERUSTELUT
Hakemuksen tutkiminen
Hankintayksikkö on vaatinut, että hakemus tulisi jättää tutkimatta, koska ballistisen suojalasin hankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo sekä toteutunut kokonaisarvo jäävät alle julkisista hankinnoista annetun lain (hankintalaki) mukaisen kynnysarvon.
Hankintalain 76 §:n 1 momentin mukaan markkinaoikeuden toimivaltaan kuuluu sen tutkiminen, onko hankinnassa menetelty hankintalain tai muiden sanotussa pykälässä mainittujen hankintasäännösten vastaisesti. Hankintalakia ei lain 15 §:n mukaan kuitenkaan sovelleta tavara- tai palveluhankintoihin, jos hankinnan ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähemmän kuin 15.000 euroa.
Hankintalain 17 §:n 1 momentin mukaan hankinnan ennakoitua arvoa laskettaessa perusteena on käytettävä suurinta maksettavaa kokonaiskorvausta ilman arvonlisäveroa. Arvoa laskettaessa on otettava huomioon myös hankinnan mahdolliset vaihtoehtoiset toteuttamistavat ja hankintasopimukseen sisältyvät optio- ja pidennysehdot sekä ehdokkaille tai tarjoajille maksettavat palkkiot tai maksut. Pykälän 5 momentin mukaan ennakoidun arvon on pädettävä silloin, kun hankintayksikkö toimittaa hankintailmoituksen julkaistavaksi tai muuten aloittaa hankintamenettelyn.
Hankintayksikkö on julkaissut hankinnasta hankintalain 68 §:ssä tarkoitetun EU-kynnysarvot alittavia tavarahankintoja koskevan hankintailmoituksen.
Hankintailmoituksessa on ilmoitettu arvioksi hankinnan toteutusaikataulusta 1.5.2008–31.12.2010. Hankintailmoituksessa ei ole esitetty arvioita hankinnan kokonaisarvosta tai hankittavan tuotteen arvioidusta kokonaismäärästä. Tarjouspyynnössä on esitetty, että suojalaseja tullaan hankkimaan vuosina 2008–2010 arviolta yhteensä 600–800 kappaletta. Tarjouspyynnön kohdassa 4. on lisäksi todettu, että ostaja varaa option jatkohankinnoille vuoden 2011 loppuun asti.
Ballististen suojalasien hankintaa koskeva hankintapäätös 7.5.2008 on otsikoitu koskevan kynnysarvon alittavaa tavarahankintaa. Hankintapäätöksessä on todettu hankinnan määräksi 600–800 kappaletta suojalaseja ja hankinnan arvoksi noin 10.000–14.000 euroa. Hankintasopimuksessa on puolestaan todettu, että sopimus on voimassa 31.12.2010 asti, ellei sitä jommankumman osapuolen toimesta irtisanota kolmen kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen ja että sopimukseen sisältyy optio vuoden 2011 lisähankinnoille.
Edellä todetulla tavalla hankintayksikön on hankinnan ennakoitua arvoa laskiessaan käytettävä perusteena suurinta maksettavaa kokonaiskorvausta ilman arvonlisäveroa. Tarjouspyynnön sanamuodon mukaan hankintayksikkö hankkii varsinaisella sopimuskaudella 2008–2010 arvioilta 600–800 kappaletta suojalaseja, minkä lisäksi on mahdollisuus lisähankintojen tekemiselle vuoden 2011 kuluessa. Markkinaoikeus katsoo siten, ettei sanotussa kokonaismääräarviossa ole otettu vielä huomioon mahdollista sopimuksen jatkokauden hankintaa ja että tämä optiokausi mukaan lukien hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on edellä mainituilla perusteilla ollut enemmän kuin 15.000 euroa. Hankintaan on sovellettava hankintalakia. Estettä hakemuksen tutkimiselle ei siten ole.
Hankintamenettely
Hankintalain 2 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikön on kohdeltava hankintamenettelyn osallistujia tasapuolisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti ja suhteellisuuden vaatimukset huomioon ottaen.
Hakija on esittänyt hankintayksikön menetelleen virheellisesti, kun tarjousten vertailuun ei ole otettu mukaan hakijan tarjoamaa ESS ICE-CL mallia, joka olisi ollut hinnaltaan halvin.
Hankintalain 69 §:n 1 momentin mukaan tarjouspyyntö on laadittava niin selväksi, että sen perusteella voidaan antaa yhteismitallisia ja keskenään vertailukelpoisia tarjouksia. Pykälän 2 momentin mukaan tarjouspyynnössä on oltava muun ohella hankinnan kohde sekä tarjouksen valintaperuste ja kokonaistaloudellista edullisuutta käytettäessä myös tarjouksen vertailuperusteet ja niiden tärkeysjärjestys. Pykälän 3 momentin mukaan tarjouspyynnössä on ilmoitettava myös muut tiedot, joilla on olennaista merkitystä hankintamenettelyssä ja tarjouksen tekemisessä.
Hankintalain 72 §:n 1 momentin mukaan tarjouksista on hyväksyttävä se, joka on hankintayksikön kannalta kokonaistaloudellisesti edullisin tai hinnaltaan halvin. Tarjoajien tasapuolisen ja syrjimättömän kohtelun vaatimus edellyttää, että hankintayksikkö soveltaa etukäteen ilmoittamiaan vertailuperusteita kaikkiin tarjouksiin tasapuolisesti ja syrjimättä. Pykälän 2 momentin mukaan käytettäessä valintaperusteena kokonaistaloudellista edullisuutta myös arvioinnissa käytettävät vertailuperusteet on ilmoitettava tärkeysjärjestyksessä hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä. Hankintalain 73 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikön on tehtävä ehdokkaiden ja tarjoajien asemaan vaikuttavista ratkaisuista sekä tarjousmenettelyn ratkaisusta kirjallinen päätös, joka on perusteltava.
Tarjouspyynnöllä on pyydetty tarjouksia teknisessä spesifikaatiossa tarkemmin määritellyistä suojalaseista. Valintakriteerinä hankintapäätöstä tehtäessä on ilmoitettu käytettävän kokonaistaloudellisuutta, jota arvioitaessa perusteena tullaan käyttämään tuotteiden hintaa, soveltuvuutta käyttötarkoitukseen, laatua ja toimitusaikaa.
Ballistista suojalasia koskevassa tarjouspyynnön liitteenä olleessa tuoteselosteessa on lueteltu ballistiselta suojalasilta edellytetyt ominaisuudet sekä varusteet seuraavasti:
”1. Suojalasi johon kuuluu vähintään
1.1 Suojalasi
1.2 1.2. Suojapussi tai suojakotelo
2. Suojalasin kriteerit
2.1 Täyttää ANSI Z87.1 -2003 kriteerit ja / tai EN 166
2.2 Täyttää MIL-PRF-31013, kohta 3.5.1.1
2.3 Linssi kirkas
2.4 Linssit käyttäjän vaihdettavissa
2.5 Linsseissä 100 % UVA- ja UVB-suojaus
2.10 Linsseissä naarmuuntumisen estokäsittely
3. Suojapussin kriteerit
3.1 Suojapussissa on pehmeä liina, jolla voi puhdistaa linssit
4. Lisävarusteet
4.1. Eriväriset vaihtolasit.”
Kohdassa 5 on vielä ilmoitettu valintaperusteeksi hinta 40 prosentin painoarvolla, soveltuvuus käyttötarkoitukseen 40 prosentin painoarvolla, laatu 10 prosentin painoarvolla ja toimitusaika 10 prosentin painoarvolla.
Tarjousten vertailupöytäkirjasta ilmenevät tarjousten hinta sekä hinnasta annetut pisteet, maksu- ja toimitusehto, toimitusaika sekä toimitusajasta, laadusta ja soveltuvuudesta käyttötarkoitukseen annetut pisteet sekä kokonaispisteet.
Tarjousten arviointia koskevasta asiakirjasta 10.3.2008 käyvät ilmi tarjousten vertailua koskevat seikat ja periaatteet seuraavasti:
”Hinnan ja toimitusajan pisteytyksen laskeminen: Paras tarjous saa pisteitä 7, seuraava 5, seuraava 3 ja loput 1. Tämä pistemäärä kerrotaan hinnan osalta neljällä (4) näin saadaan hinnan kokonaispistemäärä, joka edullisimmalla tuotteella on 28 pistettä, seuraavalla 20, seuraavalla 12 ja lopuilla 4. Toimitusajan suhteen lasketaan pisteet samalla tavalla, mutta kerroin on yksi (1). Toimitusajasta voidaan laskea pisteiksi 7, 5, 3 ja 1.
Laadun osalta arvioidaan onko valmistajalla olemassa laatujärjestelmää. Mikäli laatujärjestelmä on olemassa saa pisteitä 7, jos ei ole niin pisteitä ei saa ollenkaan.
Soveltuvuus käyttötarkoitukseen pisteytyksen laskeminen: Käyttäjät arvioivat laseja kolmessa eri paikassa (Valmiusyksikkö, Poliisikoulu ja Utin jääkärirykmentti). Arvioitavia asioita on kolme (3):
– Soveltuvuus muihin varusteisiin 10 %
– Käyttömukavuus 10 %
– Soveltuvuus käyttötarkoitukseen 20 %
Arviointi suoritetaan asteikolla 1-5, jossa voidaan antaa myös ½ numeroita. Kunkin kohdan vastaukset vedetään yhteen laskemalla kaikkien arviointien keskiarvo per arvioitava kohde. Maksimissaan lasit voivat saada arvioinnista arvosanaksi viisi (5) ja minimissään yksi (1). Keskiarvon perusteella lasit laitetaan järjestykseen ja paras lasi saa seitsemän (7) pistettä, toinen viisi (5), kolmas kolme (3) ja loput yksi (1). Annettu pistemäärä kerrotaan arvioitavan asian painoarvolla eli joko yhdellä (1) tai kahdella (2). Soveltuvuus käyttötarkoitukseen kohdan maksimipistemäärä on 14. Kokonaisuudessaan Soveltuvuus käyttötarkoitukseen kohdasta voi saada maksimissaan 28 pistettä.
Arvioinnin maksimipistemäärä on: Hinta 28, soveltuvuus käyttötarkoitukseen 28, laatu 7, toimitusaika 7 = 70 pistettä.”
Markkinaoikeus toteaa, ettei tarjouspyynnössä ole ilmoitettu, mitä seikkoja hankintayksikkö tulee ottamaan huomioon laatua ja soveltuvuutta käyttötarkoitukseen arvioidessaan. Tarjouspyynnössä on kuitenkin esitetty suojalasien teknisiä ominaisuuksia koskevia vaatimuksia, joilla on tarkoitettu vähimmäisvaatimuksia, jotka suojalasien on tullut täyttää ollakseen tarjouspyynnön mukaiset. Tarjouspyynnössä on myös edellytetty toimittajaa koskevana ehtona selvitystä laadunvalvonnasta.
Markkinaoikeus toteaa, että kokonaistaloudellisen edullisuuden arviointiperusteina käytettävillä seikoilla selvitetään ennalta arvioitaviksi ilmoitettujen ominaisuuksien paremmuutta sekä sitä, mikä tarjouksista on hankintayksikölle kokonaistaloudellisesti edullisin.
Tarjouspyynnöstä ei ole ilmennyt, ovatko jotkin tuoteselosteen vaatimuksista sellaisia, joiden ylittämistä koskevat ominaisuudet otetaan huomioon tarjousten paremmuutta arvioidessa tai vastaavasti sitä, minkä vaatimusten ja ominaisuuksien ylittämisestä tarjoajien olisi syytä halutessaan sisällyttää tarjoukseensa selvitystä sen laatua parantaakseen. Tarjouspyynnöstä ei ole myöskään ilmennyt, että laatujärjestelmän olemassaoloa käytetään vertailuperusteena.
Markkinaoikeus toteaa edelleen, että vertailuperusteet ”soveltuvuus käyttötarkoitukseen” sekä ”laatu” ovat olleet tarjouspyyntö kokonaisuutena huomioon ottaen rajoittamattomia ja epätäsmällisiä siten, etteivät tarjoajat ole voineet tietää, mihin seikkoihin hankintayksikkö tulee sanottujen arviointiperusteiden osalta kiinnittämään huomiota tarjousten vertailussa.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on 24.1.2008 antamassaan tuomiossa (asia C-532/06, Emm. G. Lianakis AE ym. vastaan Dimos Alexandroupolis ym., tuomio 24.1.2008, Kok.2008 I-251) katsonut, että julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/50/ETY 36 artiklan 2 kohdan, kun sitä luetaan taloudellisten toimijoiden yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen ja siitä seuraavan avoimuusvelvoitteen valossa, vastaista on, että hankintamenettelyssä hankintaviranomainen määrää myöhemmin painoarvoja ja osatekijöitä tarjouspyyntöasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa mainituille sopimuksen tekemisen perusteille.
Mainitun direktiivin 36 artiklan 2 kohdan mukaan tehtäessä sopimus taloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimusasiakirjoissa tai sopimusta koskevassa ilmoituksessa ne sopimuksen tekemisen perusteet, joita se aikoo soveltaa, mahdollisuuksien mukaan alenevassa järjestyksessä. Tuomioistuin on todennut, että oikeuskäytännön mukaan tässä viimeksi mainitussa säännöksessä, kun sitä luetaan direktiivin 92/50/ETY 3 artiklan 2 kohdassa mainitun taloudellisten toimijoiden yhdenvertaista kohtelua koskevan periaatteen ja siitä seuraavan avoimuusvelvoitteen valossa, edellytetään, että kaikki tekijät, jotka hankintaviranomainen ottaa huomioon selvittääkseen, mikä tarjouksista on taloudellisesti edullisin, ja niiden suhteellinen merkitys ovat mahdollisten tarjoajien tiedossa, kun nämä valmistelevat tarjouksiaan. Tuomioistuin on vielä todennut, että mahdollisten tarjoajien on voitava tarjouksiaan valmistellessaan tietää näiden tekijöiden olemassaolosta ja merkityksestä.
Käsillä olevassa tapauksessa hankintayksikkö on tarjousten vertailuvaiheessa jakanut soveltuvuuden käyttötarkoitukseen kolmeen eri alakohtaan ja määrittänyt sanotulle vertailuperusteelle pisteytystavan, jossa se on jakanut annettavat pisteet mainitun perusteen sisällä sillä tavoin, että se on tosiasiassa määrittänyt ilmoitetuille perusteille osatekijöitä, joita se on tarjousten vertailussa soveltanut. Tällaisia seikkoja ovat olleet soveltuvuus muihin varusteisiin, käyttömukavuus, soveltuvuus käyttötarkoitukseen ja huurtumisen esto. Hankintayksikkö on lisäksi määritellyt näille vasta vertailussa mainituille osatekijöille omat painoarvot.
Ottaen huomioon edellä mainittu markkinaoikeus katsoo hankintayksikön menetelleen virheellisesti, kun se ei ole ilmoittanut edellä mainittujen alakohtien huomioon ottamista ja niiden painoarvoja tarjoajille jo tarjouspyynnössä. Kun mainittuja seikkoja ei ole ilmoitettu arvioinnissa huomioon otettavina seikkoina tarjouspyynnössä eikä niihin ole selkeästi kaikilta osin viitattu edes tuotevaatimuksissa, tarjoajat eivät ole voineet olla tietoisia niiden tosiasiallisesta merkityksestä tarjouksen valinnan kannalta. Kun otetaan vielä huomioon vertailuperusteeksi ilmoitettu laatu, markkinaoikeus katsoo, etteivät tarjoajat ole voineet tältäkään osin ennakoida, mitä seikkoja hankintayksikkö tulee ottamaan huomioon tarjouksia vertaillessaan laadun osalta. Hankintayksikkö on siten kyseiset vertailuperusteet asettaessaan menetellyt hankintasäännösten vastaisesti.
Johtopäätös
Hankintayksikkö on menetellyt hankinnassa virheellisesti ilmoittaessaan tarjouspyynnössä vertailuperusteet osin epäselvästi ja jakaessaan tarjousten vertailussa yhden ilmoitetun vertailuperusteen vielä neljään eri alakohtaan erillisine painoarvoineen ilmoittamatta tästä tarjouspyyntöasiakirjoissa.
Ottaen huomioon hankintayksikön edellä todettujen virheiden laadun ja niiden keskeisen vaikutuksen koko hankintamenettelyyn, markkinaoikeus katsoo, ettei hankintayksikön laatiman tarjouspyynnön voida katsoa olleen omiaan tuottamaan yhteismitallisia ja vertailukelpoisia tarjouksia. Hankintamenettelyn virheet ovat olleet laadultaan sellaisia, että ne ovat voineet vaikuttaa saatujen tarjousten sisältöön ja siten myös tarjousten vertailuun ja hankintapäätöksen lopputulokseen. Ottaen huomioon mainitut seikat markkinaoikeus katsoo hankintayksikön menetelleen hankinnassaan hankintalain 76 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla julkisia hankintoja koskevien oikeusohjeiden vastaisesti. Asiassa tulee siten harkittavaksi hankintalain 76 §:ssä säädettyjen seuraamusten määrääminen.
Hankintamenettelyn virheiden laatu huomioon ottaen markkinaoikeus katsoo, ettei asiassa ole tarpeen lausua muista hakemuksessa esitetyistä hankintamenettelyn virheellisyyttä koskevista väitteistä.
Seuraamukset
Koska hankintasopimus on jo tehty, hankintalain 76 §:n 2 momentista johtuen ainoana seuraamuksena hankintayksikön virheellisestä menettelystä voi enää tulla kysymykseen hyvitysmaksun määrääminen.
Hankintalain 76 §:n 1 momentin 4 kohdan mukaan hankintayksikkö voidaan määrätä maksamaan hyvitysmaksua sellaiselle asianosaiselle, jolla olisi ollut todellinen mahdollisuus voittaa tarjouskilpailu virheettömässä menettelyssä.
Hankintayksikkö on edellä todetuin tavoin menetellyt hankintasäännösten vastaisesti tarjousten vertailuperusteita laatiessaan ja soveltaessaan. Näin ollen asiassa on jälkikäteen vaikea määrittää, minkälaisia tarjousten kokonaistaloudellisen edullisuuden vertailuperusteita hankintayksikkö olisi virheettömässä hankintamenettelyssä käyttänyt ja miten nämä seikat olisivat vaikuttaneet hankintayksikön saamiin tarjouksiin. Lisäksi laaditusta vertailuasiakirjasta ilmenevät ainoastaan tarjoajien tuotteittain saamat pisteet eikä asiakirjasta ole pääteltävissä, mihin seikkoihin hankintayksikkö on kiinnittänyt huomiota vertailuperusteita soveltaessaan eikä toisaalta sitä, mihin tuotteista ja tarjouksista ilmi käyneisiin eroavaisuuksiin pisteytys on perustunut. Vertailuasiakirjasta ei siten hintavertailua ja toimitusaikaa lukuun ottamatta ilmene, miten vertailuperusteita on sovellettu, ja mihin annetut pisteet ja tarjousten keskinäinen vertailu ovat perustuneet.
Edellä lausutun perusteella markkinaoikeus katsoo, että asiassa ei ole perusteita riittävällä varmuudella todeta, että hakijalla olisi ollut todellinen mahdollisuus voittaa tarjouskilpailu virheettömässä hankintamenettelyssä. Finnprotec Oy:n hyvitysmaksuvaatimus on siten hylättävä.
Tiedon antaminen asiakirjasta
Oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa annetun lain 9 §:n 1 momentin mukaan oikeudenkäynnin osapuolena olevalla asianosaisella on oikeus saada tieto muustakin kuin julkisesta oikeudenkäyntiasiakirjasta, joka voi tai on voinut vaikuttaa hänen asiansa käsittelyyn. Pykälän 3 momentin mukaan hallintotuomioistuin voi kuitenkin jättää antamatta viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain 11 §:n 2 momentin 1 tai 6 kohdassa mainitun salassa pidettäväksi säädetyn tiedon, jos tiedon antamatta jättäminen on välttämätöntä salassapitosäännöksessä tarkoitetun edun suojaamiseksi eikä tiedon antamatta jättäminen vaaranna oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista.
Hankintayksikkö on toimittanut markkinaoikeudelle vastineen liitteenä voittaneen tarjoajan tarjouksen, jonka liitteenä on ollut voittaneen tarjoajan tarjoaman suojalasin testitietoja ja tarjotun merkin laadunvarmistustietoja. Voittanut tarjoaja on ilmoittanut nämä osat tarjoustaan liikesalaisuuksiksi. Hakijalle on toimitettu kysymyksessä olevista liitteistä kappaleet, joista on poistettu voittaneen tarjoajan liikesalaisuuksiksi ilmoittamat seikat.
Hakija on vaatinut, että yhtiölle toimitetaan laadunvarmistusta ja testitietoja koskevat liitteet kokonaisuudessaan, jotta hakija voi varmistua valintaperusteen noudattamisesta.
Markkinaoikeus katsoo, että koska hankintamenettelyn virheellisyys on ollut todettavissa edellä esitetyn mukaisesti jo tarjouspyynnön ja vertailuperusteiden ilmoittamiseen osalta, voittaneen tarjoajan liikesalaisuuksina pitämillä tarjouksen liitteillä ei ole ollut sillä tavoin merkitystä hankintamenettelyn oikeellisuuden arvioinnissa, että liitteet voisivat vaikuttaa asian käsittelyyn. Tämän vuoksi ja koska tiedon antamatta jättäminen ei muutoinkaan vaaranna oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista, Finnprotec Oy:llä ei ole oikeutta saada pyytämäänsä tietoa voittaneen tarjoajan tarjouksen liitteistä. Finnprotec Oy:n oikeudenkäyntiasiakirjan antamista koskeva pyyntö on siten hylättävä.
Oikeudenkäyntikulut
Hallintolainkäyttölain 74 §:n 1 momentin mukaan asianosainen on velvollinen korvaamaan toisen asianosaisen oikeudenkäyntikulut kokonaan tai osaksi, jos erityisesti asiassa annettu ratkaisu huomioon ottaen on kohtuutonta, että tämä joutuu pitämään oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan.
Asian lopputulos huomioon ottaen Poliisin tekniikkakeskus on velvoitettava korvaamaan Finnprotec Oy:n kohtuulliset oikeudenkäyntikulut.
Finnprotec Oy on arvonlisäverollinen ja sillä on oikeus vähentää oikeudenkäyntikuluihinsa sisältyvä arvonlisävero omassa verotuksessaan. Sen vuoksi vaadituista kuluista on vähennettävä niihin sisällytetty arvonlisävero.
MARKKINAOIKEUDEN RATKAISU
Markkinaoikeus hylkää Finnprotec Oy:n hakemuksen ja Poliisin tekniikkakeskuksen oikeudenkäyntikuluvaatimuksen.
Markkinaoikeus hylkää Finnprotec Oy:n oikeudenkäyntiasiakirjaa koskevan vaatimuksen.
Markkinaoikeus velvoittaa Poliisin tekniikkakeskuksen korvaamaan Finnprotec Oy:n oikeudenkäyntikulut 2.500 eurolla. Oikeudenkäyntikuluille on suoritettava vuotuista viivästyskorkoa korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukaan siitä lähtien, kun kuukausi on kulunut siitä päivästä, jona tämä päätös on ollut asianosaisten saatavissa.
MUUTOKSENHAKU
Tähän päätökseen saa hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Julkisista hankinnoista annetun lain 83 §:n nojalla markkinaoikeuden päätöstä on valituksesta huolimatta noudatettava, jollei korkein hallinto-oikeus toisin määrää.
Asian ovat ratkaisseet markkinaoikeuden lainoppineet jäsenet Eija Siitari-Vanne ja Perttu Koivula. |
|
Takaisin alkuun |
|
![](templates/subSilver/images/spacer.gif) |
|
|
Et voi kirjoittaa uusia viestejä tässä foorumissa Et voi vastata viesteihin tässä foorumissa Et voi muokata viestejäsi tässä foorumissa Et voi poistaa viestejäsi tässä foorumissa Et voi äänestää tässä foorumissa
|
|